![](https://i0.wp.com/pogled.eu/wp-content/uploads/2023/04/telegoniya.jpg?fit=720%2C420&ssl=1)
Предлагам този кратък и простичък текст, специално написан за двойкари, които не обичат да четат научни изследвания – на вниманието на защитниците на троицата Лена, Киро и Миро ( дали са „троица“ или „десетица“, а може би и „стотица“ – последните двама едва ли знаят ). Той е поучителен не толкова за съвременните „девойки“, колкото за техните бъдещи съпрузи, които никога не са чували понятието „ТЕЛЕГОНИЯ“, но вероятно знаят, че нашите мъдри бащи и деди не са си търсили съпруга из бардаците, между „публичните жени“, а са избирали девствено момиче за спътница в живота. Текстът обяснява защо подир венчавката – в особен момент – тъстът е пиел „блага ракия“. Така е било в повечето случаи. Но понякога нововенчаният зет яростно е изритвал тъщата и тъста в задниците и ги е пращал по дяволите, а опетнената „мома“ е била завързвана за клепоухо магаре, с лице към опашката и е била разкарвана в тоя вид за глума на цяло село. Просто хората са искали здраво поколение и са държали на своите гени. Откъсът е препубликуван от сайта „ВиаПонтика“( 2019 г. ).
Чети, народе български – дано ти дойде акъла! И на съпрузите на плеймейтки, попфолкдиви, пиарки, шефки на разни „кабинети“ ( „кабинет“ в много езици значи „клозет“ ) – не завиждай!
*
„Целта на брака е създаването на здраво потомство и почти всички хора встъпили в брак искат да имат деца. Обаче не всички знаят, как влияе на здравето на потомство им девствената чистота и че именно от нея зависи какви ще бъдат децата ни. Нашите предци са знаели това.
Те забелязали, че от „лесна” жена не може да излезе добро потомство. Затова нравствено падналата девойка e била смятана за развратна, недостойна за омъжване. Опазване на девствеността до брака все още се спазва в множество мюсюлмански държави и цигански племена. Само допреди няколко десетилетия и у нас се е държало на запазване на девствеността до брака.
Сега връзката между девствеността и качеството на потомството е обяснена, защото генетиците открили през миналия век явлението телегония. То се заключава в това, че решаващото влияние върху потомството на жената оказва първият мъж в живота й. Именно той, а не бъдещият баща на детето, залага генофонда на потомството на всяка жена, независимо кога и от кого тя ще роди децата си.
Този, който е отнел девствеността й, става нещо като генен баща на бъдещите деца на жената. В действителност не само първият мъж, но и всички други преди бащата на детето оставят свои следи в бъдещата майка, но първият мъж заема най-значимо пространство в свободната девствена област на жената.
Биологичният баща също оставя следа, но тя не винаги е доминираща. Може да се предположи, че всеки полов акт оставя генетична следа в астралното тяло на жената и тази информация се запазва и натрупва до момента на бременност и раждане на детето.
Преди около 150 години коневъдите, които развъждали новите породи коне, искали да кръстосат кон и зебра с цел повишаване на издръжливостта. Но експериментите се оказали несполучливи – не се получило нито едно зачеване. Опитите били прекратени. Обаче след няколко години кобилите, използвани в експериментите, започнали да раждат жребчета с ивици, въпреки че били заплодени от породисти жребци. Зашеметеният научен свят нарекъл явлението телегония.
Хора които се занимават с отглеждане на кучета, знаят, че ако една чистопородна женска кучка се сноши дори само веднъж с помияр, тя никога после няма да може да роди чистопородно потомство.
Тогава, преди 150 години, съвременниците започнали да задават следния въпрос на физиолозите: „Разпространява ли се ефектът на телегонията сред хората?”. На учените не им трябвал нов стимул, за да се заемат с тази работа. Започнали се интензивни физиологични, антропологични, социологически изследвания и даже експерименти, разбира се, когато имало възможност за това.
И след многобройни дългогодишни и разнообразни експерименти безпристрастната наука твърдо заявила: „Да, ефектът на телегонията се разпространява и сред хората, при това в много по-силно изразена форма, отколкото в света на животните” ( Соня Георгиева, „ВиаПонтика“, 2019 )
*
Вникнахте ли в горните редовце? Ха, сега ми кажете на кого ще се метне отрочето на Лена?
Милена Върбанова